O T S U S				                                                 Eelnõu				

Kiiu							                            xx.xxxxx 2025 nr	

Ilmastalu küla Metsaääre tee 1, 2, 3, 4, 5, 7, Metsaääre tee ja Metsaserva
kinnistute detailplaneeringu algatamine, lähteülesande kinnitamine
ning lähiala keskkonnamõjude strateegilise hindamise mittealgatamine 

Kuusalu Vallavalitsusele on laekunud taotlus Ilmastalu küla Metsaääre tee 1, 2, 3, 4, 5, 7, Metsaääre tee ja Metsaserva kinnistute detailplaneeringu algatamiseks.

Metsaääre tee 1, 2, 3, 4, 5, 7, Metsaääre tee ja Metsaserva kinnistud on moodustatud vastavalt Kuusalu  Vallavolikogu 03.05.2017 otsusega nr 24 kehtestatud Ilmastalu küla Metsaserva kinnistu detailplaneeringule. Detailplaneeringuga kavandati alale 6 elamukrunti suurustega, transpordimaa krunt ning ehitusõiguseta maaüksus rohealana. Alale on vastavalt planeeringu lahedusele seatud reaalservituut Kalda tn 17a, 19a ja 21a kinnistute juurdepääsu tagamiseks.

Uue detailplaneeringu algatamise taotlusega soovitakse alale kavandada 17 üksikelamukrunti, minimaalse suurusega  1200 m2. Juurdepääs kinnistule on võimalik rajada olemasolevalt munitsipaalomandis olevalt Kupu tee katastriüksuselt. 

Metsaääre tee 1, 2, 3, 4, 5, 7, Metsaääre tee ja Metsaserva kinnistud asuvad Kuusalu valla üldplaneeringu kohaselt haja-asustuses piirnedes tiheasustusalaga, osaliselt perspektiive elamualal ja osaliselt rohevööndi alal. Kehtestatud detailplaneeringuga on täpsustatud vööndite asetust. Kehtiva üldplaneeringu seletuskirja kohaselt on haja-asustuses elamute ehituskruntide minimaalne suurus 0,36 ha ja hoonete minimaalne kaugus naaberkruntide hoonestusest 30,0 m. Esitatud detailplaneeringu algatamise taotlus on kehtivat üldplaneeringut 
muutev kavandatavate krundisuuruste osas. Üldplaneeringu muutmine on  põhjendatud asjaoluga, et ala piirneb olemasoleva tiheasustusalaga, läheduses on planeeringu elluviimiseks vajalik taristu ja Kuusalu alevikus ei ole piisaval hulgal elamukruntide arendamiseks sobilikke alasid. Menetluses olevas üldplaneeringus on planeeritav ala kavandatud  liita  Kuusalu  alevikuga  ning  tiheasustusalaga.  Üldplaneeringuga  tiheasustusaladele lubatud 
minimaalseks krundisuuruseks on menetluses olevas üldplaneeringus määratud 1200 m2. 

Kuusalu vallavolikogu keskkonna- ja ehituskomisjon tutvus esitatud taotlusega 12.11.2024 koosolekul ning otsustas toetada detailplaneeringu algatamist tingimusel,  et  detailplaneeringu menetluse käigus uuritakse võimalikke müratõkke meetmeid ning need kirjeldatakse  ka  detailplaneeringus arendaja kohustusena. Vastav tingimus on lisatud detailplaneeringu koostamise lähteülesandesse.

Detailplaneeringu koostamise korraldajaks on Kuusalu Vallavalitsus. Algatajaks ning kehtestajaks Kuusalu Vallavolikogu (aadress Mõisa tee 17 Kiiu alevik Kuusalu vald 74 604 Harjumaa; vallavalitsus@kuusalu.ee; 606 6370). Detailplaneeringu koostamise algatamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise või algatamata jätmise otsusega saab tutvuda valla kodulehel www.kuusalu.ee.

Tulenevalt planeerimisseaduse § 124 ja keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 33 lg 2 p-st 4 peab andma planeeringu koostaja eelhinnang ja kaaluda keskkonnamõju strateegilist hindamist. Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruses nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb kaaluda keskkonnamõju hindamise algatamise vajalikkust, täpsustatud loetelu“ on toodud nimekiri tegevustest, mille korral peab Kuusalu Vallavalitsus andma eelhinnangu ning kaaluma keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise vajadust. Antud määruse § 16 lõige 1 kohaselt tuleb keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang anda muu käesolevas määruses nimetamata tegevus, mis võib kaasa tuua olulise keskkonnamõju. Eelhinnang koostati, sest leiti, et sellises mahus elamuala loomisel tuleb kaaluda keskkonnamõjude hindamise koostamise vajadust.

Kuusalu valla keskkonnaspetsialist Margus Kirsi poolt on koostatud kavandatava elamuala keskkonnamõjude strateegilise hindamise eelhinnang (lisa 1). Eelhinnangu kokkuvõtte kohaselt ei kavandata detailplaneeringuga olulise keskkonnamõjuga tegevusi, millega kaasneks keskkonnaseisundi kahjustumist või loodusvarade taastumisvõime ületamist. Tegevustega kaasnevad võimalikud mõjud on vaid ehitusaegsed mõjud. Avariiolukordade esinemise tõenäosus on väga väike. Keskkonnatingimustega arvestamine on võimalik planeerimisseaduse § 126 lõike 1 punkti 12 kohaselt detailplaneeringu menetluse käigus.

Vastavalt KeHJS paragrahv 33 lõikes 6 toodule esitab Kuusalu vallavalitsus koostatud eelnõu asjaomastele asutustele seisukoha võtmiseks.

Maa- ja Ruumiamet esitas oma seisukoha (xxxxx),  mille kohaselt:

Keskkonnaamet esitas oma seisukoha (xxxxx),  mille kohaselt:

Transpordiamet esitas oma seisukoha (xxxxx),  mille kohaselt:

Võttes aluseks eeltoodu, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, mille kohaselt on kohaliku omavalitsuse ülesandeks muuhulgas korraldada ruumilist planeerimist, planeerimisseaduse § 8, mille kohaselt tuleb planeeringuga luua eeldused kasutajasõbraliku ning turvalise elukeskkonna ja kogukondlikke väärtusi kandva ruumilise struktuuri olemasoluks ja säilitamiseks ning esteetilise miljöö arenguks, säilitades olemasolevaid väärtusi, § 124 lõike 10, mille kohaselt on detailplaneeringu koostamise korraldajaks kohaliku omavalitsuse üksus, § 142 lõike 6, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lg 2 punkti 22, § 33 lõiked 3 – 6 ja § 35 lõike 5 ja vallavalitsuse xx.xx.2024 ettepaneku detailplaneeringu algatamiseks, Kuusalu Vallavolikogu

o t s u s t a b:

1.	Algatada Ilmastalu küla Metsaääre tee 1, 2, 3, 4, 5, 7, Metsaääre tee ja Metsaserva kinnistute ning lähiala detailplaneering.
2.	Mitte algatada detailplaneeringule keskkonnamõjude strateegilist hindamist vastavalt lisas 1 toodud eelhinnangule.
3.	Kinnitada detailplaneeringu lähteülesanne vastavalt lisale 2.
4.	Otsust on võimalik vaidlustada Tallinna Halduskohtus 30 päeva jooksul planeeringu 
kehtestamisest teada saamise päevast alates.
5.	Otsus jõustub teatavakstegemisest.

(allkirjastatud digitaalselt)
Ulve Märtson
volikogu esimees

                                                                                                                  Lisa 1
                                                                                                                  Kuusalu Vallavolikogu
                                                                                                                  xxxx otsusele nr

ILMASTALU KÜLA METSAÄÄRE TEE 1, 2, 3, 4, 5, 7,
METSAÄÄRE TEE JA METSASERVA KINNISTUTE
NING LÄHIALA  DETAILPLANEERINGU KESKKONNAMÕJU
STRATEEGILISE HINDAMISE EELHINNANG

Tulenevalt planeerimisseaduse § 142 lõikest 6, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (edasipidi KeHJS) § 33 lg 4, lg 5, lg 6.

1.	Strateegilise planeerimisdokumendi ja kavandatava tegevuse lühikirjeldus

Detailplaneeringu eesmärgiks on Ilmastalu küla Metsaserva arenduse siseselt kinnistu piiride muutmine ja kinnistute hoonestamine. 

Planeeringuala hõlmab Ilmastalu küla Metsaserva (katastritunnus 35301:001:1723; sihtotstarve maatulundusmaa 100%; pindala 13 007 m2), Metsaääre tee (katastritunnus 35301:001:1724, sihtotstarve transpordimaa 100%, pindala 1842 m²), Metsaääre tee 1 (katastritunnus 35301:001:1725, sihtotstarve elamumaa 100%, pindala 3712 m²), Metsaääre tee 2 (katastritunnus 35301:001:1721, sihtotstarve elamumaa 100%, pindala 3591 m²), Metsaääre tee 3 (katastritunnus 35301:001:1726, sihtotstarve elamumaa 100%, pindala 3632 m²), Metsaääre tee 4 (katastritunnus 35301:001:1727, sihtotstarve elamumaa 100%, pindala 3609 m²), Metsaääre tee 5 (katastritunnus 35301:001:1728, sihtotstarve elamumaa 100%, pindala 3601 m²), Metsaääre tee 7 (katastritunnus 35301:001:1722, sihtotstarve elamumaa 100%, pindala 3640 m²).

Juurdepääs arendusele on tagatud selle lõuna küljelt piirnevalt Kupu teelt. 

2.	Seotus teiste strateegiliste planeerimisdokumentidega

2.1.	 Missugusel määral mõjutab strateegiline planeerimisdokument teisi strateegilisi planeerimisdokumente, arvestades nende kehtestamise tasandit

Eesti üleriigilise planeeringu 2030+ kohaselt on võrdselt hinnatud kompaktsed linnad, eeslinnad ja traditsioonilised külad. Maapiirkonnad pakuvad inimestele elukoha privaatsust, toimetulekut sõltumata välistest oludest ja looduslikku elukeskkonda. Tähtsal kohal on ühenduvus kohalike ja maakondlike keskustega. Planeeringuala asub Kuusalu aleviku kõrval ja omab head ühendust suurimate keskustega. Planeeringuala asub valla suurima keskuse vahetuses läheduses, aga samas paikneb looduslikus elukeskkonnas. Kavandatav tegevus on kooskõlas Eesti üleriigilise planeeringuga.
Harju Maakonnaplaneeringu 2030+ visioonis on toodud välja linnalise ja maapiikonnale omase ruumi selge eristumine Tallinna väliselt. Tähtis on taristute arendamine ning loodusliku ja atraktiivse elukeskkonna säilimine. Igapäevaelu toimimisel on suur roll ühendustel oluliste keskustega. Planeeringuala paikneb Ilmastalu külas ja piirneb Kuusalu alevikuga. Planeeringualalt tuleva tee kaudu on võimalikult mugavalt ja kiirelt jõuda piirkonna suurimate keskusteni. Kavandatav tegevus on kooskõlas Harju maakonnaplaneeringuga.
Kuusalu valla arengukava 2023-2028 toob välja Kuusalu valla visiooni, milleks on Kuusalu on tegusa kogukonnaga, turvaline, head haridust, töökohti ja vaba aja veetmise võimalusi pakkuv vald, kus lõimuvad pärandkultuur ja loodus. Kavandatav tegevus on kooskõlas Kuusalu valla arengukavaga.
Kuusalu Valla üldplaneeringu kohaselt asuvad Metsaääre tee 1, 2, 3, 4, 5, 7, Metsaääre tee ja Metsaserva kinnistud haja-asustuses piirnedes tiheasustusalaga, osaliselt perspektiive elamualal ja osaliselt rohevööndi alal. Kehtestatud detailplaneeringuga on täpsustatud vööndite asetust. Kehtiva üldplaneeringu seletuskirja kohaselt on haja-asustuses elamute ehituskruntide minimaalne suurus 0,36 ha ja hoonete minimaalne kaugus naaberkruntide hoonestusest 30,0 m. Esitatud detailplaneeringu algatamise taotlus on kehtivat üldplaneeringut 
muutev kavandatavate krundisuuruste osas.

Joonis 1. Väljavõte Kuusalu valla üldplaneeringust

2.2.	Strateegilise planeerimisdokumendi, sealhulgas jäätmekäitluse või veekaitsega seotud planeerimisdokumendi tähtsus Euroopa Liidu keskkonnaalaste õigusaktide nõuete ülevõtmisel

KeHJS on sätestatud põhimõte, et kui detailplaneeringuga planeeritakse võimalikku olulist keskkonnamõju kaasa toovat tegevust või sellega muudetakse kõrgemalseisvat strateegilist planeerimisdokumenti (üldplaneeringut), siis tuleb kaaluda keskkonnamõjude strateegilise hindamise teostamist. Põhimõte kaaluda keskkonnamõju strateegilise hindamise teostamist on kooskõlas ka Euroopa Liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, sest vastava põhimõtte sätestab ka Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2011/92/EL.

Samuti tuleb rakendada detailplaneeringu menetluses Euroopa Liidu keskkonnaalastes õigusaktides sätestatud säästvuse, ettevaatlikkuse ja vältimise põhimõtteid. Detailplaneeringu realiseerumisel ei minda vastuollu Euroopa Liidu keskkonnaalaste õigusaktidega.

3.	Mõjutatava keskkonna kirjeldus

Loodusvarade väljaselgitamisel ja keskkonna vastupanuvõime hindamisel lähtutakse Maa-ameti muldade, geoloogia, kitsenduste, maardlate, looduskaitse ja Natura 2000, kultuurimälestiste ja maaparandussüsteemide kaardirakenduste ning Keskkonnaagentuuri Keskkonnaregistri andmetest.

3.1.	Maakasutus
Planeeringuala hõlmab Ilmastalu küla Metsaserva arendust. Planeeringualal ei asu ehitisregistri ega ortofotode andmetel hooneid ega rajatisi. Planeeringuala piirinaabrid on põhjas Tarvametsa (35203:004:0161), idas Vennaniidu (35203:004:0020), lõunas Kupu tee (35301:001:1418), läänes Kupu tee 15 (35201:004:1410), Kalda tn 21a (35203:004:0257), Kalda tn 19a (35203:004:0256) ja Kalda tn 17a (35203:004:0255). 

3.2.	Vee kasutus

Hoonete kasutamisel kulub olmevett ja tuleb ära juhtida reovett. Täpsed kogused ei ole teada ning need selguvad detailplaneeringu menetluse ning hoonete ehitusprojektide koostamise käigus. Planeeringualal on põhjavesi looduslikult nõrgalt kaitstud maapinnalt lähtuva punkt- või hajureostuse suhtes. Planeeringualal läheduses on kehtestatud Kuusalu valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavaga järgsed ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni trassid. Trassidega liitumise võimalikkuse osas tuleb läbi rääkida trasside haldajaga. 

Joonis 2. Põhjavee kaitstus planeeringualal (nõrgalt kaitstud põhjaveega ala).
3.3.	Muude loodusressursside kasutus

Alal ei esine maavarasid. Kavandatav tegevus ei too kaasa muutusi maavarade kasutuses. Kavandatava tegevusega kaasneb vajadus energia, ehitusmaterjalide, kütuse jms järele, kuid mitte mahus, mis põhjustaks olulist keskkonnamõju.

3.4.	Looduskeskkonna kirjeldus

3.4.1.	 Pinnas

Maa-ameti geoloogia kaardirakenduse järgi avaneb aluspõhjas Kesk-Ordoviitsiumi ladestiku Kandle kihistu lubjakivi raudooididega. Planeeringuala kõrgusandmed jäävad 37,5 m ja 35 m vahele ja vähenevad ida suunas.

Vastavalt Eesti pinnase radooniriski kaardile on Kuusalu vallas kõrge radoonisisaldusega pinnas. Radooniriski vältimiseks on vajalik rakendada ennetavaid või leevendavaid meetmeid.

3.4.2.	Taimkate ja loomastik

Planeeringualal asub Kuusalu aleviku tiheasustusala vahetus läheduses. Planeeringuala põhja küljel on Tallinn-Narva mnt, mis on oluliseks takistuseks loomade liikumisele. Lõuna ja ida pool on metsamaa säilinud ning loomadel on võimalik alal liikuda ilma inimhäiringuteta.
Kuusalu aleviku ümbruse metsi iseloomustab toitevaese mullastikuga männikud, mis paiknevad liivasel pinnasel. Toiteainete vähesuse tõttu puudub rikkalik alustaimestik. Loomastikust leidub planeeringualal tõenäoliselt metsast ala eelistav loomastik. 
Maa-ameti mullakaardi alusel leiduvad kinnistul keskmiselt leetunud leedemuld (LII), gleistunud keskmiselt leetunud huumuslik leedemuld (L(k)IIg) ja väga õhuke madalsoomuld (M`) (Joonis 3).

Joonis 3. Planeeringuala mullastiku jaotus.
3.4.3.	Veestik

Planeeringuala asub nõrgalt kaitstud põhjaveega alal. Kinnistul puuduvad maaparandussüsteemid. Kinnistul asub kraavitus. 

3.4.4.	Ajaloolise, kultuurilise või arheoloogilise väärtusega maastikud ja kohad

Vastavalt Maa-ameti kaardirakendusele ei asu kinnistul ega selle lähiümbruses kultuurimälestisi.

4.	 Tegevusega eeldatavalt kaasnev mõju

4.1 Strateegilise planeerimisdokumendi elluviimisega seotud keskkonnaprobleemid

4.1.1 Mõju pinnasele

Ehitamise käigus avaldatakse pinnasele olulist negatiivset mõju. Mõjud on lokaalsed, lühiajalised ja pöördumatud (hoonete, tehnovõrkude rajamine). Mõju kasvupinnasele on oluline, kuid negatiivset mõju kasvupinnasele saab vähendada kasvupinnase eemaldamisega, ladustamisega kuhilates ja selle hilisema kasutamisega haljastustöödel. Kaevanditest eemaldatud pinnast saab kasutada (sõltuvalt materjalist) osaliselt kohapeal täite- ja tasandustöödel. Kaevanditest eemaldatud pinnase koguste ja hilisema käitlemise kohta info puudub. Täpne mõju suurus ja ulatus ei ole teada, kuid see ei ole oluliselt negatiivne. Tööde käigus võib sõltuvalt kaevetööde sügavusest, ilmastikutingimustest ja kasutatavast tehnoloogiast, ehitusaladele koguneda sademe- ja pinnavett. Kui liigvee kogumisel ja ärajuhtimisel jälgitakse reostamise vältimiseks seadmete ja masinate ning keskkonnale ohtlike ainete hoidmise ja kasutamise nõudeid, on oht looduskeskkonna reostamiseks väike.

4.1.2 Mõju veestikule

Planeeringuala asub Kuusalu reoveekogumisala läheduses. Reoveekogumisalal on rajatud ühisveevärk ja ühiskanalisatsioon, millega saab tõenäoliselt liituda. Kui sellega liitumine ei ole võimalik, siis tuleb veevarustus lahendada planeeringuala siseselt. Ühisveevärgi ja -kanalistastsiooniga liitumiseks tuleb ühendust võtta kanalisatstiooni haldajaga ning eelistada kanalisatstiooni lahendamist sellisel viisil. Juhul kui ühiskanalisatsiooniga liitumine ei ole võimalik tuleb kanalisatsioon lahendada lokaalselt. Ka kanaliastiooni lahendamine lokaalselt ei põhjusta objektiivse teabe puhul olulist keskkonnamõju.

Eelistada tuleb lahendusi, mis võimaldavad sademeveest vabaneda selle tekkekohas, vältides sademevee reostumist. Veeseaduse § 129 lg-s 3 ei käsitleta sademeveest vabanemiseks kasutatavaid looduslähedasi lahendusi (nagu rohealasid, viibetiike, vihmaaedasid, imbkraave ja muid lahendusi, mis võimaldavad sademeveest vabaneda eelkõige maastikukujundamise kaudu, vältides sademevee reostumist) sademevee suublasse juhtimisena. Sademeveest vabanemiseks kaaluda just eelnimetatud looduslähedasi lahendusi. Kavandatavad ehitusalad on kaugel Loo jõest ning sellest tulenevalt ei oma negatiivset mõju jõe elustikule. Planeeritu kavandamisega ei kaasne eeldatavalt olulist mõju põhja- ja pinnaveele.

4.1.3 Mõju õhule

Õhusaaste on tõenäoline ehitustegevuse protsessis ehitusmasinate kasutuse tõttu. Peamiseks õhusaaste allikaks võib olla hoonete soojavarustus, mille lahendamisel kaaluda keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid. Detailplaneeringu elluviimisega kaasnevad mõjud (õhusaaste, valgusreostus, müra, vibratsioon), mis võivad tekitada ohtu inimese tervisele ei suurene määral, mida saab pidada oluliseks. Samuti on õnnetuste esinemise tõenäosus väike. 

4.1.4 Mõju kliimale

Kavandatava ehitustegevusega kaasneb ehitusmaterjalide tootmine ja tarbimine, mille käigus emiteeritakse muuhulgas õhku kasvuhoonegaase. Arvestades tegevuse mahtu ei ole oodata sellest tingituna olulist mõju kliimamuutustele. Hoone kasutusega kaasneb energia tarbimine nii kütte- kui elektrilahendustes. Arvestades tegevuse mahtu ei ole oodata sellest tingituna olulist mõju kliimamuutustele.

4.2 Oht inimese tervisele või keskkonnale

Planeeringuala ümbruses puuduvad ohtlikud ettevõtted. Planeeritava elluviimisega ei kaasne eeldatavalt ohtu inimese tervisele või keskkonnale, sh ei muutu õnnetuste esinemise tõenäosus. 
Detailplaneeringu elluviimise järgselt täiendavate avariiolukordade tekkimist ette ei ole näha. Oht inimese tervisele avaldub hoone rajamise ehitusprotsessis. Õnnetuste vältimiseks tuleb kinni pidada ehitusprojektis ning tööohutust määravates dokumentides esitatud nõuetest. Ehitusprotsessis tuleb kasutada vaid kvaliteetseid ehitusmaterjale ning ehitusmasinaid tuleb hooldada, et vältida võimalikku keskkonnareostust nt lekete näol. Töötajad peavad olema spetsiaalse hariduse ja teadmistega. Nii on võimalik vältida ka ohtu keskkonnale, mis võib tekkida, kui töötajad ei ole kompetentsed. 

Planeeringuala paikneb Tallinn - Narva mnt vahetus läheduses. Tihedast liikluses võib tekkida ülenormatiivne müra elamualale. Ülenormatiivset mõju on võimalik vähendades rakendades erinevaid meetmeid. Detailplaneeringu koostamise käigus on vajalik hinnata tekkivat mõju maanteelt ning vajadusel rakendada leevendavaid meetmeid. Leevendavate meetmete rakendamisega on võimalik välistada potentsiaalne tekkiv ülenormatiivne müra.

Detailplaneeringu elluviimise järgselt on võimalik, et esineb avariiolukordasid, mille tulemusena reostub või saastub pinnas, pinnavesi, põhjavesi, õhk. Võimalikud avariiolukorrad ja nende vältimise meetmed või nende korral käitumise lahendused on vajalik planeerimismenetluses läbi kaaluda. Reostusohtu pinnasele, pinna- ja põhjaveele võib põhjustada mõni suurem ja pikemaajaline avarii reoveetrassidega. 

4.3 Mõju suurus ja ruumiline ulatus sh geograafiline ala ja eeldatavalt mõjutatav elanikkond

Kavandatav tegevusega rajatakse elamuala. Planeeringuala paikneb Kuusalu aleviku vahetus läheduses. Uus elamuarendus moodustab loogilise arengu Kuusalu alevikule ning sobib olemasolevasse keskkonda. Kavandatav tegevus ei muuda ala ilmet ning ruumilist struktuuri. Planeeringualale ei kavandata olulise ruumilise mõjuga objekte. Täiendavat valgusreostust ei kaasne. Planeeringuala asub hoonestatud kinnistute vahel, seega mõju elanikkonnale on eeldatavalt minimaalne. 

4.4 Eeldatavalt mõjutatava ala väärtus ja tundlikkus, sh looduslikud iseärasused, kultuuripärand ja intensiivne maakasutus

Kavandatu tulemusena ei muutu olemasolev maakasutus. Kavandatav tegevus ei avalda eeldatavalt olulist mõju ala väärtusele ja tundlikkusele kui järgitakse looduskaitseseaduses ning kaitsekorralduskavas sätestatut.

4.5 Mõju võimalikkus, kestus, sagedus ja pöörduvus, sealhulgas kumulatiivne ja piiriülene mõju

Teadaolevalt ei ole planeeringualal algatatud teisi projekte, antud kehtivaid tegevuslubasid, projekte mille algatamise taotlus on esitatud, aga KMH/KSH algatamise otsus on langetamata, projekte, mis on tagasilükatud, kuid arendaja poolt kohtusse kaevatud. Seega planeeringuga ei kaasne koostoimet teiste projektidega. Tegemist ühekordse ja lühiajalise protsessiga, mille mõjud looduskeskkonnale on püsivad. Kavandataval tegevusel puudub eeldatavalt piirülene mõju.

5. Kokkuvõte

Detailplaneeringuga ei kavandata olulise keskkonnamõjuga tegevusi, millega kaasneks keskkonnaseisundi kahjustumist või loodusvarade taastumisvõime ületamist. Tegevustega kaasnevad võimalikud mõjud on vaid ehitusaegsed mõjud. Avariiolukordade esinemise tõenäosus on väga väike. Kavandatav tegevus ei mõjuta ebasoodsalt Natura 2000 võrgustiku alade terviklikkust ega kaitse-eesmärki. Ilma üksikasjaliku hindamiseta on võimalik eeldada (lähtudes kavandatava tegevuse ulatusest), et oluline ebasoodne mõju ei ole tõenäoline. Kavandatava tegevusega ei kaasne ebasoodsat mõju kaitstavatele liikidele ja elupaikadele. Arvestades planeeringuala lähiümbrust ja keskkonnatingimusi ning asjaolu, et planeeringuga kaasnevad mõjud on eeldatavalt väikesed ning jäävad planeeringuala ning selle lähinaabrite ulatusse, ei kahjusta inimeste tervist, vara, ei põhjusta keskkonnas olulisi pöördumatuid muudatusi ega ületa eeldatavalt piirkonna keskkonnataluvust, võib keskkonnamõju strateegilise hindamise jätta algatamata. Keskkonnatingimustega arvestamine on võimalik planeerimisseaduse § 126 lõike 1 punkti 12 kohaselt detailplaneeringu menetluse käigus.

Eelhinnangu koostas:
Margus Kirss
Kuusalu Vallavalitsuse keskkonnaspetsialist

                                                                                                Lisa 2 
                                                                                                Kuusalu Vallavolikogu
                                                                                                xx.xx.2025.a 
                                                                                                otsusele nr 

ILMASTALU KÜLA METSAÄÄRE TEE 1, 2, 3, 4, 5, 7,
METSAÄÄRE TEE JA METSASERVA KINNISTUTE 
NING LÄHIALA DETAILPLANEERINGU LÄHTEÜLESANNE

Planeeringu koostaja: tellija valikul vastavalt kehtivale seadusandlusele.
Detailplaneeringu kehtestamiseks esitamise tähtaeg on kolme aasta jooksul detailplaneeringu algatamisest arvates.

I LÄHTEÜLESANDE KOOSTAMISE ALUSED
1.Taotlus detailplaneeringu algatamiseks.
2. Kuusalu valla üldplaneering.

II ARVESTAMISELE KUULUVAD VAREM KOOSTATUD PLANEERINGUD
1.Kuusalu valla üldplaneering.

III PLANEERITAVA ALA ULATUS

Planeeritav ala hõlmab Ilmastalu küla Metsaääre tee 1, 2, 3, 4, 5, 7, Metsaääre tee ja Metsaserva kinnistuid ning kinnistutega piirneva Kupu tee katastriüksust.

III DETAILPLANEERINGU KOOSTAMISE ÜLESANNE
1.	Metsaääre tee 1, 2, 3, 4, 5, 7 ja Metsaääre tee kinnistute ümberkruntimine elamukruntideks (minimaalse suurusega 1200 m2) ning neid teenindavateks maaüksusteks. Metsaserva kinnistu kavandada ala teenindava rohealana.
2.	Kruntidele ehitusõiguse seadmine üksikelamute ning nende abihoonete rajamiseks.
3.	Kalda tn 17a, 19a ja 21a juurdepääsutee lahendamine.
4.	Liikluskorralduse lahendamine, sh Kupu tee väljaehitamiseks vajalike tingimuste seadmine.
5.	Tehnovarustuse kavandamine, sh OÜ-ga Kuusalu Soojus ühisveevärgiga liitumise 
tingimuste täpsustamine.
6.	Heakorrastuse ja haljastuse lahendamine, sh maantee äärse haljasala vööndi 
kavandamine.
7.	Tallinn-Narva maanteelt tuleneva müra leevendusmeetmete välja töötamine ning tingimuste seadmine.
       8. Kõigi vajalike piirangute ja servituutide määramine.

IV OLEMASOLEVAD GEODEETILISED ALUSPLAANID JA GEOLOOGILISED UURIMISTÖÖD
1.Digitaalne Eesti põhikaart M 1:10 000. 

V NÕUTAVAD GEODEETILISED ALUSPLAANID JA GEOLOOGILISED UURIMISTÖÖD
1.Teostada topo-geodeetilised uurimistööd M 1: 500 koos tehnovõrkudega. 
2.Detailplaneeringu aluskaardiks võtta digitaalselt mõõdistatud topo-geodeetiline alusplaan täpsusega M 1:500.
3.Mõõdistus peab kajastama planeeritava maaüksuse ümber olevat 15,0 m laiust ala ning naaberkinnistul asuvat hoonestust. Topo-geodeetiline alusplaan koos uurimistöö aruandega esitada kooskõlastamiseks Kuusalu Vallavalitsuse ehitusspetsialistile enne eskiislahenduse koostamist.

VI NÕUDED KOOSTATAVALE  DETAILPLANEERINGULE
1.Detailplaneering koostada topo-geodeetilisel alusplaanil  mõõtkavas M 1:500  ja peab kajastama olemasolevat olukorda: katastriüksuse piire, olemasolevat hoonestust, rajatisi sh tehnovõrke, haljastust ning maastiku kõrguslikku  mõõdistust.   
2.Detailplaneering koostada planeerimisseaduses ette nähtud mahus ning vastavalt riigihalduse ministri 17.10.2019 määrusele 1.1-1/50 „ Planeeringu vormistamisele ja ülesehitusele esitatavad nõuded“. 
3.Detailplaneeringuga lahendada krundi heakord ning  anda lahendus  jäätmekäitluse kohta. 
4.Hoonetele esitatavad olulisemad arhitektuursed ja ehituslikud nõuded esitada planeeringu kruntimise ja ehitusõiguse plaanil ehk põhijoonisel ja seletuskirjas. Planeeringu seletuskirjas esitada kontaktvööndi analüüs ning planeeritava sobivus antud alale. 
5.Ehitusõigus esitada planeeritava krundi peal tabelina. Ehitusõigus sisaldab alljärgnevaid andmeid:
5.1 Kavandatud krundi kasutamise sihtotstarvet;
5.2 Kavandatavate hoonete lubatud maksimaalset arvu krundil;
5.3 Kavandatavate hoonete lubatud maksimaalset kõrgust meetrites.    
6. Kavandatavate hoonete lubatud maksimaalse ehitusaluse pinna arvestus peab vastama     
    Majandus- ja Kommunikatsiooniministri 24.detsembri 2001. a määrusele nr 69 „Ehitise
    tehniliste andmete loetelu“ § 17 lõikest 1 ja 2. Hoonete ehitusaluse pinna sisse ei loeta 
    rajatiste aluseid pindu sh katmata terrasside alust maad.
7. Tehnovõrkude koondplaanil näidata ära kõik planeeritud tehnovõrgud (kaablid, 
    torustikud ja liinid) koos vajalike liiniservituutide või kaitsevöönditega. 
    võimalusel koondplaanil ja/või põhijoonisel. Vajalikud võimsused esitada seletuskirjas.
8. Lahendada vertikaalplaneerimine ning sadevee  ärajuhtimine. Planeeringuga mitte
    halvendada naaberaladelt vee ärajuhtimise  võimalusi ning tagada alal asuva 
     maaparandussüsteemi toimimine. 

VII  NÕUTAVAD  DETAILPLANEERINGU  KOOSKÕLASTUSED/KOOSTÖÖ
1. Päästeameti Põhja päästekeskus
2.Transpordiamet
3. Maa- ja Ruumiamet
4. Tehnovõrkude valdajad, tehniliste tingimuste väljastajad
5.Kinnistu omanik
6.Need maaomanikud ja maakasutajad, kelle  maale teid ja/või tehnovõrke planeeritakse või kelle maakasutust kitsendatakse

VIII DETAILPLANEERINGU KEHTESTAMISEKS VAJALIKUD TOIMINGUD
1. Kuusalu Vallavalitsusega sõlmida koostamise finantseerimise leping koheselt pärast algatamise korralduse teatavaks tegemisest. Lepingu projekti edastab vallavalitsuse planeeringute spetsialist huvitatud isikule.
2.Detailplaneeringu eskiis esitatakse Kuusalu Vallavalitsusele tutvumiseks ja vajadusel korrektuuride tegemiseks. 
3.Vallavalitsusele esitatud eskiis peab sisaldama vähemalt:
o	Väljavõtet üldplaneeringust ning üldplaneeringu muutmise ettepaneku põhjendusi;
o	Planeeritava maa-ala kontaktvööndi analüüsi;
o	Eskiisi seletuskirja;
o	Eskiisi põhijoonist, mis sisaldab: hoonestuskava, põhimõttelist liikluskorraldust, 
            põhimõttelist haljastuse ja tehnovarustuse lahendust.
4.Vajadusel korrigeeritud detailplaneeringu eskiis esitatakse Kuusalu Vallavalitsusele tutvumiseks ja avaliku arutelu korraldamiseks. Kuusalu Vallavalitsus korraldab detailplaneeringu avaliku arutelu. Vastav teade ilmub maakonnalehes Sõnumitooja ning valla kodulehel www.kuusalu.ee. 
5. Vajadusel peale eskiislahenduse avalikustamist korrigeeritud detailplaneeringu põhilahendus esitatakse vallavalitsusele ametitega kooskõlastamiseks. Tehnovõrkude valdajatega korraldab planeeringu kooskõlastamise huvitatud isik või siis tema poolt valitud planeeringu koostaja.
6. Kõigi kooskõlastustega detailplaneering esitatakse digitaalselt vastavasisulise avaldusega Kuusalu Vallavalitsusele vastuvõtmiseks. Vastuvõtmiseks esitatud planeering peab lisaks planeeringu seletuskirjale ning joonistele sisaldama detailplaneeringu lahendusi illustreerivat materjali, kooskõlastuste koondtabelit ning kokkuleppeid eramaadel asuva juurdepääsutee kasutamise osas või vastavad notariaalsed servituudilepingud. 
7. Kuusalu Vallavalitsus korraldab detailplaneeringu avaliku väljapaneku. Vastav teade ilmub maakonnalehes Sõnumitooja ning valla kodulehel www.kuusalu.ee.
8. Avalikul väljapanekul esitatud ettepanekute ning vastuväidete põhjal korraldab Kuusalu Vallavalitsus detailplaneeringu avaliku arutelu. Vastav teade ilmub maakonnalehes Sõnumitooja ning valla kodulehel www.kuusalu.ee.
9. Vajadusel toimub notariaalsete võlaõiguslike lepingute sõlmimine enne detailplaneeringu kehtestamist. 
10. Detailplaneering peab olema esitatud kehtestamiseks hiljemalt kolme aasta jooksul algatamise korraldusest arvates. 
11. Kehtestamiseks esitada Kuusalu Vallavalitsusele planeeringute riikliku andmekogu (PLANK) jaoks vajalik digitaalne planeering planeerimisseaduses ette nähtud mahus ja vastavalt riigihalduse ministri 31.10.2022 määrusele nr 50 „Planeeringu vormistamisele ja ülesehitusele esitatavad nõuded“.  Detailplaneering edastatakse vallavalitsuse poolt PLANK- kontrollsüsteemi. Kontrolli mitte läbinud detailplaneering tagastatakse planeeringu koostajale korrigeerimiseks enne kehtestamist. 
12. Pärast detailplaneeringu kehtestamist esitab planeerija Kuusalu Vallavalitsusele planeeringu materjalidest ühe eksemplari paberkandjal.